![](https://s.04141.com.ua/section/logo/upload/pers/142/logo.png?20240901)
07:40, 18 березня 2021 р.
Музей Лесі Українки: гроші є, а згоди нема
![Музей Лесі Українки: гроші є, а згоди нема Музей Лесі Українки: гроші є, а згоди нема](/dist-assets/images/cap.jpg)
Влада і музейники не можуть дійти згоди, як витратити 10 млн, виділених з Фонду регіонального розвитку
Новоград-Волинський літературно-меморіальний музей Лесі Українки в ювілейний рік народження поетеси виявився в центрі суперечок між представниками влади різних рівнів.
Місто Новоград-Волинський (колишній Звягель) Житомирської області відомий тим, що там народилася Леся Українка. До сих пір збережений будинок, в якому в дитинстві жила поетеса і який згодом перетворили на літературно-меморіальний музей.
![Музей Лесі Українки: гроші є, а згоди нема, фото-1 Музей Лесі Українки: гроші є, а згоди нема, фото-1](/dist-assets/images/cap.jpg)
25 лютого, в день 150-річчя поетеси, святкування в Новограді-Волинському обмежили через стрімке зростання в місті кількості захворілих COVID-19. Заходи проходили на відкритому повітрі на території музею і біля пам'ятника поетесі в центрі міста.
Святкування ювілею супроводжували емоції і гучні заяви представників влади різних рівнів, які мають протилежні точки зору на те, чи потрібно розширювати площу літературно-меморіального музею на батьківщині Лесі.
Склалася непроста ситуація, адже держава в рамках програми «Велике будівництво» виділяє 10 млн грн на добудову музею, проте на місцевому рівні з приводу цього немає згоди.
Новоград-Волинський літературно-меморіальний музей Лесі Українки почав готуватися до ювілейної дати ще в минулому році. З обласного бюджету виділили кошти на його ремонт, а депутати облради і народні депутати інспектували виконання робіт, обговорювали і критикували його на нарадах і в соцмережах. Ремонт таки завершили, і вже 25 лютого цього року музей зустрічав гостей.
За майже тиждень до ювілейної дати навколо необхідності розширення площі музею розгорілися дискусії, які тривають досі.
Щоб розібратися, звідки з'явилася ідея про добудову, розповів про все директор Житомирського обласного краєзнавчого музею Романа Насонова, адже літературно-меморіальний музей Лесі Українки є відділом обласного краєзнавчого.
![Музей Лесі Українки: гроші є, а згоди нема, фото-2 Музей Лесі Українки: гроші є, а згоди нема, фото-2](/dist-assets/images/cap.jpg)
«У 2018 року вийшла постанова Верховної Ради про відзначення на державному рівні 150-ї річниці від дня народження Лесі Українки. Серед інших заходів був прописаний такий пункт, як добудова з розширенням площі літературно-меморіального музею, але конкретно не сказано де - в Новограді-Волинському або Колодяжному. Ми звернулися до Міністерства культури за роз'ясненням, а там сказали, оскільки постанову приймала Верховна Рада, то необхідно звернутися туди. Написали (музей - авт.) На Комітет Верховної Ради, щоб нам надали роз'яснення. Відповіді не було, але в тому контексті, що з ініціативою добудови з розширенням виходив Володимир Литвин (тодішній народний депутат від округу №65 Житомирської області, в який входить Новоград-Волинський - авт.), То, очевидно, йшлося про Новоград-Волинський », - розповів Насонов.
За його словами, в 2018 році департамент регіонального розвитку облдержадміністрації звернувся до колективного підприємства «Житомирпроект», щоб там підготували проект добудови з розширенням музею. Однак відбувалося це без оголошення конкурсів і тендерів. Роман Насонов каже, що самого проекту досі не бачив, але показує паспорт фасаду, розроблений на його основі.
![Музей Лесі Українки: гроші є, а згоди нема, фото-3 Музей Лесі Українки: гроші є, а згоди нема, фото-3](/dist-assets/images/cap.jpg)
«В принципі, для музейників наявність додаткових площ - це плюс. Нам пропонують добудову до існуючого музею. Грубо кажучи, з точки зору архітектури, це коробка. Музей складається з двох частин - меморіальної, яка є пам'ятником історії національного значення, ця будівля 20-х років ХІХ століття, в якому не автентичні дах і підлога, а в первозданному вигляді залишилася верандочка. До цього будинку повинна застосовуватися не реконструкція, а виключно реставрація. Далі маємо так звану перехідну галерею, це добудова 1903 року і статусу пам'ятника у неї немає. Є ще добудова 1970-х років, де розміщується актовий зал і адміністративна частина. Керівник установи говорить, що не вистачає місця для наукового співробітника. Ще є аргументи, що не вистачає площі фондосховищ і санвузол не відповідає сучасним вимогам і ДБН (державні будівельні норми - авт.), але при грамотній реконструкції це все можна реалізувати. З Анатолієм Гайдамакою (народним художником України - авт.) Ми обговорили ці речі і прийшли до спільної думки, що добудова не потрібна », - розповідає директор обласного краєзнавчого музею.
Насонов відзначає, що музей насамперед потребує реставрації та реконструкції. Зокрема, в реставрації потребують вікна, підлога, дах і її мета - повернути музею автентичність. Що стосується реконструкції, то необхідно міняти систему опалення.
Майбутні будівельні роботи можуть ускладнюватися через водовідведення, каналізації та газопроводу, які проходять під територією музею.
«Ситуація непроста, тому що не кожен день потрапляють кошти з ГФРР (Державного фонду регіонального розвитку - авт.), А тим більше - на такий об'єкт. Тендер на добудову, який оголошував департамент регіонального розвитку, вже кілька разів відкладався », - каже директор краєзнавчого музею.
АРГУМЕНТИ ЗА І ПРОТИ
Міністр розвитку громад і територій Олексій Чернишов 23 лютого повідомив, що в програму «Велике будівництво» в цьому році включили реставрацію Новоград-Волинського літературно-меморіального музею Лесі Українки.
На ювілейних заходах в Новограді-Волинському 25 лютого голова обласної ради Володимир Федоренко, спілкуючись з журналістами, розповів:
![Музей Лесі Українки: гроші є, а згоди нема, фото-4 Музей Лесі Українки: гроші є, а згоди нема, фото-4](/dist-assets/images/cap.jpg)
«Позиція депутатського корпусу і в цілому суспільства, думаю, і мер (Новограда-Волинського - авт.) з нами погодиться, що музей Лесі Українки повинен бути автентичним. Ви можете бачити, що цієї плитки явно не було в той час, коли народилася велика Леся. До мене звернулися музейники, я створю робочу групу, до якої увійдуть лесеведи, архітектори, - і ми подумаємо, як повернути автентичність цього місця. Ми розуміємо, що та двоповерхова будівля (передбачена проектом - авт.), яка гіпотетично могла тут бути, взагалі псує цей архітектурний ансамбль. Ми не можемо допустити, щоб воно було тут побудовано. Зараз будемо писати листи на ГФРР, повністю переробимо проект, щоб передбачені кошти були виключно на реставраційні роботи і повернення автентичності цього музею. Точка, крапка".
Бачення концепції музею відомого народного художника, лауреата Шевченківської премії Анатолія Гайдамаки, який входив в організаційний комітет (на рівні області - авт.) З підготовки святкування 150-річчя Лесі Українки.
![Музей Лесі Українки: гроші є, а згоди нема, фото-5 Музей Лесі Українки: гроші є, а згоди нема, фото-5](/dist-assets/images/cap.jpg)
«Я поставив напрямок, що не потрібно зайвого будівництва і зайвих витрат, але щоб зберегти автентичність хоча б того періоду, в якому жила Леся Українка. Зрозуміло, що за багато років воно там перешикувалося, але ще не вистачало якоїсь будки ... Я впевнений, що нічого цього робити не потрібно. Гарантую, що на наявних площах я розміщу всю творчість Лесі Українки та там ще залишиться місце. Це будівництво не потрібно, тому що, так би мовити, вороже для тієї території. За 11 млн грн, які передбачені на ту будівлю, можна побудувати меморіал міжнародного значення. Краще зробити скверик для відпочинку наукових співробітників », - зазначає Гайдамака.
Художник наводить приклад музею-бібліотеки Миколи Вінграновського в Первомайську, який він проектував. Каже, що обладнання для установи обійшлося в 300 тис. грн, а виготовлення одного тільки проекту для музею Лесі Українки коштує 600 тис. грн. Гайдамка резюмує, що за такі гроші можна оформити аж два музеї.
У свою чергу міський голова Новограда-Волинського Микола Боровець підтримує розширення площі музею.
![Музей Лесі Українки: гроші є, а згоди нема, фото-6 Музей Лесі Українки: гроші є, а згоди нема, фото-6](/dist-assets/images/cap.jpg)
«Я повністю погоджуюся з Володимиром Іллічем (Федоренко - авт.), Що необхідно оновити, а можливо, навіть десь змінити і поліпшити меморіальну частину музею. Літературний музей Лесі Українки повинен збирати лесеведів, вчених, письменників, і тут повинна йти бурхлива робота таких людей, але зараз для цього немає місця. Проект розроблений, проведені експертиза, громадські обговорення та слухання і виділені кошти з ГФРР. Моя позиція, як міського голови, і вона збігається з думкою певної групи народних депутатів, громадськості та науковців, що літературну частину музею необхідно добудовувати. Якщо її потрібно вдосконалити, досить зібратися на робочу нараду, висловити зауваження, прийняти рішення, внести зміни в проект і почати будувати. 36 років в цей музей ніхто не вкладав ні копійки, перед ювілеєм виділені гроші, і комусь хочеться всю ситуацію змінити. Чи не будувати - це неправильний підхід », - пояснює свою позицію Боровець.
За розширення площі музею активно виступає народний депутат від округу, до якого входить Новоград-Волинський район, Дмитро Костюк. Про це він говорив з трибуни Верховної Ради і безпосередньо в день народження Лесі Українки.
«Ми від грошей не відмовляємося, а проект прибудови відкоректуємо», - сказав журналістам Костюк.
![Музей Лесі Українки: гроші є, а згоди нема, фото-7 Музей Лесі Українки: гроші є, а згоди нема, фото-7](/dist-assets/images/cap.jpg)
ДОЛЮ МУЗЕЮ ВИРІШИТЬ РОБОЧА ГРУПА
Голова ОДА Віталій Бунечко 10 березня під час онлайн-брифінгу розповів про проекти «Великого будівництва», які реалізують в Житомирській області. З 16 в цьому році планують завершити 12, серед яких і літературно-меморіальний музей Лесі Українки.
На запитання, чи можливий перегляд призначення коштів по розширенню площі на реконструкцію і реставрацію, голова ОДА відповів:
«Всі 11,7 млн грн, які будуть передбачені на реконструкцію музею Лесі Українки в Новограді-Волинському, збережені. 600 тис. грн було витрачено в попередні роки на виготовлення проектно-кошторисної документації. 10 млн буде використано з державного бюджету і 1 млн 100 тис. грн - з обласного. Було багато дискусій щодо реконструкції музейного комплексу. Є домовленість про створення робочої групи із залученням лесеведів, спеціалістів-музейників, депутатів обласної ради, народних депутатів, щоб внести зміни в проектно-кошторисну документацію в рамках виділених коштів і відповідно до цих змін - провести відповідну реконструкцію. Будуть внесені певні зміни в проект, але музей буде реконструйований, і за нашими планами - це станеться в 2021 році ».
![Музей Лесі Українки: гроші є, а згоди нема, фото-8 Музей Лесі Українки: гроші є, а згоди нема, фото-8](/dist-assets/images/cap.jpg)
Тим часом про цінні експонати Новоград-Волинського літературно-меморіального музею розповіла його завідувачка Віра Римська. Вона працює в установі 56 років і завдяки її листуванню з рідними сестрами поетеси вдалося зібрати чимало цінних експонатів.
«Музей був заснований в 1963 році з нагоди 50-річчя пам'яті Лесі Українки. Я прийшла сюди в 1965 році, тут були тільки фотографії. Вдалося зібрати адреси рідних, близьких, знайомих Лесі Українки і почалася плідна робота по встановленню дружніх зв'язків. Я дякую долі, що послала мені знайомство з рідними сестрами Лесі Українки. Листувалася я з її сестрою Оксаною, яка проживала в Чехії, і з молодшою сестрою Ізидорою, яка жила в США. Це листування привело до того, що родинне коло збільшувалося. У Ізідори була одна дочка Ольга та через неї я познайомилася з її дочкою Ольгою Петровою, тобто з внучатою племінницею Лесі Українки. Завдяки Ользі Петровій я встановила зв'язки з її рідним братом по батькові, який живе в Києві, Костянтином Петровим, тобто внуком Ізідори Петрівни. У нас в експозиції є речі, які належали Ользі Петровій. Вона двічі приїжджала в Новоград-Волинський і подарувала музею вишиванку, яку вишила її бабуся Ізидора Петрівна, керсетку, яка збігається з тією, в якій в дитячі роки сфотографована Леся. Костянтин Петров також подарував нам цінні речі, серед яких - портрет Михайла Драгоманова. Зараз ми підтримуємо зв'язки з Костянтином Петровим і з Ольгою Петровою-Лютон, яка живе в США. У нас близько 90 особистих речей з родини Косачів та її оточення. Музей - це недописана книга, яка потребує постійного доповнення », - каже Віра Омелянівна.
Одне з останніх цінних надходжень - це альбом з позолотою, який належав Лесі Українці. Коли вона пливла на пароплаві до Єгипту, зобразила там два малюнки - арфу і корабель. Втім, експонат зараз не виставляють, тому що він потребує особливої охорони.
Чим закінчиться історія з музеєм Лесі Українки, покаже час. Поки установа не приймає відвідувачів з-за червоної зони епіднебезпеки, в яку потрапила Житомирська область.
Якщо ви помітили помилку, виділіть необхідний текст і натисніть Ctrl + Enter, щоб повідомити про це редакцію
Останні новини
Оголошення
10:59, 29 серпня
09:51, 23 серпня
20:26, 26 серпня
12:16, 21 серпня
live comments feed...
Коментарі